Una va acabar en condemna de 10 mesos de presó, després que la Unitat d'Igualtat va aplicar els protocols
BARCELONA, 18 gen. (EUROPA PRESS) -
La Unitat d'Igualtat de la Universitat Pompeu Fabra (UPF) de Barcelona ha tramitat 20 denúncies per assetjament, abús o insults --entre altres casuístiques-- des del 2014: 18 de les quals interposades per alumnes contra personal docent i investigador o personal d'administració, i dues entre estudiants.
Així ho ha explicat el vicerector de Personal Docent i Investigador de la UPF, Pablo Pareja, en una entrevista a Europa Press, en la qual ha detallat que entre el període 2014-2018 es van comptabilitzar set denúncies; entre març del 2018 i desembre del 2019, 8, i entre gener del 2020 i finals del 2022, 5.
"De denúncies entre iguals, entre alumnes, n'hi ha menys perquè s'han de resoldre més fàcilment. En ser entre iguals, les persones tenen més mecanismes per posar fi a la situació. Davant un professor, els alumnes se senten més indefensos i incòmodes", ha afegit.
DENÚNCIA ENTRE ESTUDIANTS
Una de les denúncies entre alumnes és de l'any 2019, quan dues joves que cursaven el primer curs del grau de Dret a la UPF van denunciar que se sentien assetjades per un altre alumne, tot i que elles el coneixien "únicament" de coincidir en alguna classe, segons la sentència, consultada per Europa Press.
Sense que consti el motiu, el 28 de gener d'aquest any van començar a rebre missatges de l'acusat a través de WhatsApp i "sorpreses per rebre aquests missatges", una d'elles li va enviar un missatge en què li deia que creia que s'estava confonent de persona.
"ACTITUD DE FUSTIGACIÓ"
"Malgrat això, l'acusat, amb una actitud de fustigació i amb la finalitat d'alterar la seva vida quotidiana, va continuar enviant aquests missatges fins l'11 de febrer del 2019", a més de també enviar-los missatges a través del correu electrònic de la universitat.
Entre els missatges que rebien, el jove els deia que necessitava pensar i començar de nou amb elles i deixar-ho tot enrere; els agraïa el suport; els demanava que estiguessin a prop seu; els deia que eren el "millor regal del món" i que les esperaria a la porta de la universitat.
"Moltes coses que m'han passat era per arribar a vosaltres, he intentat sortir de l'inframon, però la gent no acompanyava, segurament sabeu més que jo, i encara sort, perquè estic molt ansiós per formar part de les vostres vides", els deia.
LI VAN DEMANAR QUE PARÉS
Les víctimes, "davant la situació de temor i desassossec que patien per la continuació i reiteració de la conducta de l'acusat", van decidir enviar-li dos missatges en què li demanaven que no els escrivís més, tot i que l'home va continuar i intentava mantenir contacte físic amb elles a la universitat, fins i tot els va manifestar la voluntat de mantenir una relació afectiva amb una d'elles i les perseguia pel campus.
"Com a conseqüència de l'anterior, les víctimes van veure alterada greument la seva vida privada i universitària, veient-se obligades a buscar sempre la companyia de terceres persones per evitar trobar-se a la facultat amb l'acusat", afegeix la sentència.
La universitat es va assabentar dels fets i va acordar que les víctimes "es quedarien a casa per estudiar en comptes d'anar a classe", facilitant-los altres aules de la universitat per fer els exàmens, tot i que finalment una de les víctimes va abandonar els estudis.
CONDEMNA
La sentència condemna l'acusat per dos delictes d'assetjament a 10 mesos de presó --en total--, amb inhabilitació especial per a l'exercici del dret de sufragi passiu durant el temps de condemna.
També li van imposar la prohibició de comunicar-se amb les víctimes i d'acostar-se a menys de 500 metres d'elles, del seu domicili, o de qualsevol altre lloc que sovintegin durant quatre anys.
A més a més, acorden la suspensió de l'execució de cadascuna de les dues penes de cinc mesos de presó per un termini de dos anys si no comet cap delicte durant els dos anys següents i si compleix les penes de prohibició d'acostar-se i de comunicació imposades.
UNIVERSITAT
Pareja ha explicat que al principi les víctimes no van dir res a la família ni a la universitat: "Suposo que pensaven que passaria, i una setmana abans dels exàmens del tercer trimestre i espantades pel to dels missatges, es van adreçar a la degana".
"Vam fer una reunió amb les víctimes i la directora de la Unitat d'Igualtat l'endemà que elles van enviar el correu electrònic explicant els fets. El que van explicar era greu, però a dos dies del període d'exàmens no ens donava temps d'obrir un expedient i obrir mesures cautelars, per la qual cosa a curt termini vam proposar que fessin l'examen a un altre campus per fer-lo tranquil·les", i també els van oferir servei psicològic, tot i que ho van rebutjar.
La UPF al cap de pocs dies va obrir un expedient i va aplicar la mesura cautelar que l'acusat no es pogués matricular al curs següent, però les joves van interposar una denúncia als tribunals i en el moment del judici "l'expedient disciplinari va haver de quedar suspès", tot i que l'acusat igualment no es va matricular el següent curs.
"Com a institució ens quedem una mica amb una sensació incòmoda, ja que vam fer tot el possible i apliquem tots els protocols possibles, però si haguéssim sabut abans o si expliquéssim millor quins són els drets dels estudiants, potser s'haguessin sentit còmodes per explicar-ho abans", ha manifestat Pareja.
També ha detallat que no es van personar en el judici perquè estaven fent l'expedient disciplinari i hi havia una investigació oberta, i "la universitat no s'hi podia personar perquè seria prendre part d'una cosa que encara no s'ha resolt".
LA VÍCTIMA NO ES VA SENTIR "ACOMPANYADA"
No obstant això, una de les víctimes, entrevistada per Europa Press, assegura que no es va sentir "acompanyada" perquè després de comunicar el que havia passat en una reunió, la universitat els va dir que no podien tornar al campus, en les seves paraules.
"Les opcions que em van donar va ser fer un traspàs d'expedient i canviar la matrícula a la Universitat de Barcelona (UB). La sensació que em va donar era que jo era el problema i era a mi a qui es volien treure del damunt", ha lamentat.